Subject: FW: Ettepanek EBIN põhimääruse muutmiseks
From: "Info - SOM" <[email-masked]>
To: "Info - SOM" <[email-masked]>
Date: Mon, 30 Jun 2025 16:32:24 +0300

_____

Saatja: Sulev Reisberg <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Saadetud: neljapäev, 12. juuni 2025 13:42
Adressaat: Karmen Joller - SOM <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Teema: Ettepanek EBIN põhimääruse muutmiseks

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Lp Karmen Joller

Lugesin Teie intervjuud Eesti Arstis. Mulle see väga meeldis ja kuna 
lubasite seal lahkelt endale ettepanekute osas kirjutada, haaran härjal 
sarvist ja kasutan võimalust. Äkki ongi võimalik, et üks lihtne asi saab 
lõpuks ära lahendatud?

Enda taustast - olen terviseandmete analüütik/teadlane, töötan Tartu 
Ülikooli terviseinformaatika uurimisrühmas, kus oleme Eesti terviseandmeid 
viimased 10-15 aastat väga suures mahus uurinud ja sellega seoses üht-teist 
sellest teame. Ühtlasi olen Angela Kannukese mitteametlik juhendaja, keda 
vist tunnete ja usun, et meil ühiseid kontakte on küllaltki palju ning 
ilmselt ka ühiselt huvipakkuvaid teemasid.

Aga käesoleva kirja eesmärk on rääkida ühest konkreetsest asjast, mida ma 
rääkisin ka dr Alar Irsile, aga ta soovitas otse Teile kirjutada. Nimelt:

Praegu on sotsiaalministri poolt kehtestatud Eesti Bioeetika ja 
Inimuuringute Nõukogu (EBIN) põhimäärus selline, et EBIN pädevus on piiratud 
üksnes Tervise Infosüsteemist ja Geenivaramust andmete väljastamisega. See 
toob kaasa hulgaliselt probleeme, sest kui uuringus on vaja ka nt 
Tervisekassa või TAI registrite andmeid (tavaliselt on), siis tuleb LISAKS 
pöörduda mõnda teise eetikakomiteesse, mis töötavad täiesti teiste 
ajagraafikute, vormide ja nõuete alusel, ning lõpuks on see kohutav 
ressursside raiskamine nii uurimisrühma kui ka eetikakomiteede liikmete 
vaatevinklist. Sest liikmete pädevused on ju tegelikult mõlemas komitees 
samad - miks me ometi raiskame tarkade Eesti inimeste aega 
topeltmenetlustega? Seega tuleks teha SOM poolt EBIN põhimääruses lihtne 
parandus, et EBIN pädevus ei ole piiratud üksnes kahe andmekoguga, vaid EBIN 
hindab uuringu üldist eetilisust (vajalikkust ja põhjendatust, andmekaitset, 
vastavust õigusruumile) ja EBIN otsusest saavad lähtuda KÕIK andmekogud - et 
EI OLE VAJA minna teistesse eetikakomiteedesse, kui EBIN luba on juba 
olemas.

Minu arust peaks määruses olema selgelt kirjas veel ka see, et neid uuringu 
aspekte, mida EBIN on juba hinnanud (needsamad: vajalikkus ja põhjendatus, 
andmekaitse, vastavust õigusruumil - miks mitte need ka konkreetselt 
määruses sõnastada), ei hakka Sotsiaalministeeriumi andmekogude vastutavad 
töötlejad (s.h SOM ise) andmete väljastamisel uuesti üle hindama (esiteks on 
SOM esindaja juba EBIN koosseisus olemas, teiseks puudub andmeväljastamist 
“lubaval” või “mitte lubaval” ametnikul, kes ise EBINisse ei kuulu, kõigi 
nende küsimuste hindamiseks enamasti pädevus). Praegu me SOM puhul tihti 
takerdume sinna ja oleme saanud lausa eitava vastuse SOM ametniku poolt, 
isegi kui EBIN luba on olemas. See on absurd ja jällegi kokkuvõttes kõigi 
aja ja ressursi raiskamine.

Kolmandaks väiksemaks täienduseks, mis jällegi oluliselt ressurssi kokku 
hoiaks, on see, kui oleks EBIN põhimääruses kirjas, et uurimistöö väiksemat 
sorti muudatused (nt uurimismeeskonna liikmete lisandumine/täiendamine) EI 
VAJA eetikakomitee otsust ja piisab sellest, kui eetikakomiteed nendest 
teavitada. Kohati on justkui mulje jäänud eetikakomiteedest, et see peakski 
nii olema, aga seda ei ole üheski määruses selgelt sõnastatud. Ja näiteks 
Est-Health-30, aga ka teiste uuringute puhul nõuab SOM (viimati oli 
põhjendus, et “meil on andmekaitse kukil”), et kui uurimismeeskonna liikmed 
muutuvad, siis me mitte üksnes ei pea EBIN uut luba taotlema, vaid LISAKS 
taotlema pärast seda veel ka SOM enda luba. Seega - kui tuleb tudeng, kes 
soovib uurimistöö raames oma lõputööd teha, siis see protsess selleni, et ta 
üldse andmetele ligi saaks, kestab MINIMAALSELT 3 kuud (eetikakomiteele 
taotlus vähemalt 1 kuu enne koosolekut, eetikakomitee otsus tuleb tavaliselt 
1 kuu pärast koosolekut, seejärel pöördumine SOM poole, kes menetleb 30 
päeva - ja inimeste hulk, kes seda pisimuudatust on taotlenud ja menetlenud, 
on julgelt üle kümne - meeletu raiskamine). Ja nagu öeldud, kuna neis 
uuringutes ei piisa enamasti vaid ühe eetikakomitee loast, siis tuleb seda 
kõike veel teha ka teises komitees.

Kokkuvõttes kõik need asjad on minu arust sotsiaalministri pädevuses 
lihtsalt EBIN määruses muuta ja minu arust annaks juba OLULISE võidu 
uuringute efektiivsemaks teostamiseks. Ma tean, et riigikogus on menetluses 
ka TAIKS ja IKS ja varsti ka IGUS muudatused, mis kõik eetikakomiteesid 
siia-sinna liigutavad, aga niikaua, kuni neid pole vastu võetud (ja kas 
üldse vastu võetakse - kuuldavasti TAIKS on takerdunud?), saaks väga kiirelt 
ära teha EBIN muudatuse ja kõigi elu muutuks kohe paremaks.

Selline ettepanek.

Soovin jõudu!

Lugupidamisega

Sulev Reiserg
Tartu Ülikool
terviseinformaatika teadur
tel 5248123